Anton W Frestadius
Född:1801-03-02 – Adolf Fredriks församling, Stockholms länDöd:1867-08-03 – Norrtälje församling, Stockholms län (i Furusund)
Industriidkare
Band 16 (1964-1966), sida 496.
Meriter
Frestadius, Anton Wilhelm, f 2 mars 1801 i Sthlm (Ad Fredr), d 3 aug 1867 i Furusund (enl dödbok för Maria, Sthlm). Föräldrar: tobaksfabrikören o rådmannen Hans F o Ulrika Elisabeth Ångerman. Elev vid Tyska lyceum i Sthlm, anställd 1816 hos skeppsklarerarfirman Eggert Nauclér och i stora järnvågen, eo kammarskrivare vid generaltullstyr:s avdeln:skontor i järnvågen 1817, övertog Nauclérs kommissions- o expeditionskontor för järnvaror 1821, erhöll K M:ts tillstånd att driva grosshandel i Sthlm 20 sept 1837, ägde från 1858 Bergsunds gjuteri o mek verkstad, led av direktionen för Sthlms stads allm arbetshus 1844–47, av överstyr för Sthlms stads brandförsäkr:skontor 1852–67, fullm i Jernkontoret 1856, led av direktionen för Borgerskapets änkehus 1861–67, en av stadens femtio äldste, led av Sthlms stadsfullm 1863–65. – RNO 1853, RCXIII:sO 1857.
G 6 aug 1825 i Sthlm (Jak) m Lovisa Enblom, f 13 juni 1804 där (ibid), d 6 jan 1854 där (Maria), dtr till viktualdehandlaren Anders E o Anna Carolina Dahlfors.
Biografi
Anton F kom efter sin fars död 1816 till skeppsklarerarfirman Eggert Nauclér, där han snart gjorde sig känd för ovanlig skicklighet och arbetslust samt största redbarhet. År 1821 övertog han Nauclérs kontor för järnvaror i samma lokal som den forna järnvågen. I slutet av 1830-talet grundade F en järnexportfirma som snart blev en av Sthlms mera betydande. Hans namn blev även fäst vid Bergsunds mekaniska verkstad, som han köpte 1858 och utvecklade till ett i sin bransch ledande företag. Där byggdes fartyg, järnvägsbroar o s v. Han var även delägare i Guldsmedshyttans bruk (Ör) och Graninge bruk (Vnl) och förlagsgivare till flera andra företag inom järnhanteringen (R Adamson, Den sv järnhanteringens finansieringsförhållanden, 1963).
I Sthlm var F samtidigt verksam på en mängd olika håll. Han var sålunda en av stiftarna av Sthlms stads sparbank (kassaförvaltare där), deltog även i stiftandet av Ränte- och kapitalförsäkringsanstalten 1850, av försäkringsbolaget Skandia 1855 och av Gaslysningsbolaget. Vid Bergsund grundade han en sjuk- och begravningskassa för arbetarna. Han var hög frimurare och kassaförvaltare vid Frimurarebarnhuset. F utövade även en omfattande välgörenhet. Vid den svåra hungersnöden i Finland 1863 ställde han sig i spetsen för en insamling i Sverige åt de nödlidande och ombesörjde själv förvaltning, redovisning och transporter. Likaledes föranstaltade han sändningar av bl a sjukvårdsmateriel till danskarna under 'kriget 1864. Mest verkade F dock i det tysta. Genom sin affärsverksamhet förvärvade han en för sin tid betydande förmögenhet.
Författare
Bengt Hildebrand
Sök i Nationella Arkivdatabasen
Arkivuppgifter
En vol affärsbrevskoncept av F 10 juni 23 okt 1845 o adressatreg för hela detta år hos hans sonsons son, dir Nils F, Sthlm, jämte div brev (jfr Attman, s 669, 673). Enstaka brev från F o hans firma i RA (Belgica) o UUB.
Tryckta arbeten
Källor och litteratur
Källor o litt: Kommerskoll:s underdåniga skriv 19 juni 1837, RA. – J A Almquist, Graningeverken (1909), s 154, 231; dens, Sthlms stads brandförsäkr:skontor 1746–1921 (1921); A Anjou, Riddare af konung Carl XIII:s orden 1811–1900 (1900); A Attman, Adertonhundratalet (Fagerstabrukens hist, 2, 1958), särsk s 181 ff, 204, 301 f, 370, 435, 658 f; A W F (Ny ill tidn 1867, s 257 f); Fullm i Jernkontoret 1747–1947 (1947); T Höjer, Sthlms stads drätselkommission 1814–64 (1953); [C F Lindahl,] Sv millionärer af Lazarus, 8 (1903); A Malmberg, Malmgårdar i det forna Högalid, 3 (Högalids förs:blad dec 1955) ; Minnesskr vid Sthlms stadsfullm:s 50-årsjubileum (1913); Ny adress-kal . . . inom hufvudstaden Sthlm, årg 1862–67; C H Rydberg, A W F (Svea, 24, 1868); Sthlms borgerskap (1929); Sthlms ångbåtssjöfart (1933); Sweriges o Norriges cal, årg 1845–47; K F W[erner], A W F (Sveriges allm handelsfören:s månadsskr 1902, nr 11).
Hänvisa till den här artikeln
Bäst är förstås om man kan göra en hänvisning till den tryckta versionen. Om man vill hänvisa till webbversionen måste man göra en länk till aktuell sida så att det är tydligt att det är webbversionen man hänvisar till.
Ett exempel på en hänvisning till denna artikeln är:
Anton W Frestadius, https://sok.riksarkivet.se/sbl/artikel/14459, Svenskt biografiskt lexikon (art av Bengt Hildebrand), hämtad 2024-09-04.
Du kan också hänvisa till den här artikeln med hjälp av dess unika URN-nummer som är: urn:sbl:14459
URN står för Uniform Resource Name och är en logisk identifierare för denna artikel, till skillnad från dess länk, som är en fysisk identifierare.
Det betyder att en hänvisning till artikelns URN alltid kommer att vara giltig, oavsett framtida förändringar av denna webbsida.
En sådan hänvisning kan se ut på följande sätt:
Anton W Frestadius, urn:sbl:14459, Svenskt biografiskt lexikon (art av Bengt Hildebrand), hämtad 2024-09-04.