Odhner, släkt
Band 28 (1992-1994), sida 63.
Biografi
Odhner, släkt härstammande från skattebonden och kyrkvärden Per Jonsson (1713–73) i Piltagården i byn Låstad, som ligger i Odensåkers dåvarande annexförsamling Lastad, Skar. Hans söner kallade sig O.
Den yngre av dem, trumslagaren Anders O (1758–1826) i Öglunda, Öglunda sn, Skar, blev far till klockaren i Öglunda Claes O (1807–85). Denne blev mormors far till professor Ernst Söderlund, och hans son rådmannen i Mariestad Claës O (1836–1935) blev far till borgmästaren i Kungälv Clas Emil O (1864–1917). Son till den sistnämnde var gränschefen i Generaltullstyrelsen kommendörkapten Clas Harald O (1895–1984).
Anders O:s äldre bror prosten Jonas O (1744–1830) i Lyrestad, Skar, var i äktenskap med en dotterdotterdotter till statsrådet greve Thomas Polus far till prosten magister Claes O (1794–1851) i Medelplana, Skar, som i äktenskap med en syster till järnvägschefen Nils Ericson och uppfinnaren John Ericsson (båda bd 14) blev morfar till hembygdsentusiasten rådman Karl Trotzig och far till riksarkivarien Clas Jonas Theodor O (O 1). I äktenskap med en dotter till domprosten professor Anders Erik Knös (bd 21, s 400) var denne far till Nils Johan Teodor O (1879–1928). Teodor O deltog i Gustaf Kolthoffs (bd 21) expedition till Spetsbergen och nordöstra Grönland 1900 och Leonard Jägerskiölds (bd 20) till Egypten, Sudan och Sinai 1900–1901. Han blev fil dr på avhandlingen Die Trematoden des arktischen Gebietes (1905), docent i zoologi i Uppsala så, professor i samma ämne vid universitetet i Kristiania 1914 och intendent för Naturhistoriska riksmuseets evertebrat-avdelning 1918, varjämte han 1922–26 var föreståndare för Sthlms arbetareinstitut, från 1923 v sekreterare i VA, där han blev ledamot 1925, 1924–26 ordförande i Samfundet Sverige-Finland, från 1924 ledamot av granskningsnämnden för NF:s tredje upplaga och från 1926 ledamot av styrelsen för StH. O:s vetenskapliga produktion omfattar 47 arbeten om tillsammans c:a 700 sidor, varav 41 arbeten om inälvsmaskar och tre om kräftdjur. I äktenskap med en dotter till ögonläkaren Erik Nordenson (bd 27, s 303) var han far till fd chefen för LO:s utredningsavdelning agr lic Clas-Erik O (f 1921).
O 1 :s äldste farbror var den nykterhetsivrande och av swedenborgianismen påverkade kontraktsprosten magister Per Hemming O (1790–1857) i Horn, Skar, som bl a publicerade Immanuel. Christeliga predikningar öfver sön- och högtidsdagarnas evangelier, 1–2 (1836–42). Per O var i äktenskap med en syster till statsråden Olof Immanuel och Johan Fredrik Fåhraeus (bd 16) mormors far till direktör Sven Wingquist och far till kontraktsprosten Herrbed Jonas Sannfrid O (1820–91) i Herrljunga, Älvsb. Sannfrid O:s son Herman Johan Emanuel O (1853–1932) var föreståndare för Lunnevads folkhögskola i Sjögestad, Ög, 1881–1915. Herman O var en av den sv folkhögskolans pionjärer, utgav en bearbetning för folkhögskolan av K Warburgs sv litteraturhistoria (13 uppl 1881–1946), tog 1902 initiativet till bildandet av Sv folkhögskolans lärareförening, vars ordförande han var 1913–16, och var redaktör för jubileumsskriften Sv folkhögskolan 1868–1918 (1921). Dialektuppteckningar från Västergötland av honom finns i Dialekt- och folkminnesarkivet i Uppsala. Hans son fil kand Einar Herman Sanfrid O (1884–1972) var den förste rektorn för folkhögskolan i Fellingsbro, Ör, 1915–45 och länge ordförande i Sveriges religiösa reformförbund och redaktör för dess tidskrift Religion och kultur. Einar O skrev bl a Språket, en spegel av kulturen (1918), Fellingsbro folkhögskola, lantmannaskola och lanthushållsskola 1915–1925 (1925), Sv ordlista (4 uppl 1947–69), Svenskt rimlexikon (4 uppl 1952–83). Vad betyder orden? (1952; ny uppl 1967 med titeln Etymologisk ordlista), Våra förnamn (1952; 3 nya uppl 1961–71 med titeln Vad ska barnet heta?), Nötknäpparens korsordslexikon, 1. Ordlista (9 uppl 1957–65) och 2. Synonymbok (6 uppl 1958–62; ytterligare uppl med titeln Korsordslexikon 1968–69; ytterligare uppl av senare delen med titeln Tidens korsordslexikon 1971–87), Ordlistan. Sv och främmande ord – uttal, böjning, ordklass, förklaringar (3 uppl 1963–71) samt Växternas namn. Deras betydelse och ursprung (2 uppl 1963–74). Hans och hans fars efterlämnade papper finns dels i KB, dels i Sv folkhögskolans lärarförbunds arkiv (jfr Ohlsson), nu i Tjänstemannarörelsens arkiv o museum, Bergendal, Sollentuna. Dotter till Einar O var målaren och grafikern Britt Kerstin O (1910–57).
Per O:s äldste son var den värmländske bruksinspektören, sedermera amanuensen i Generallantmäterikontoret Theophil Dynamiel O (1816–63). Theophil O var far till Carl August Theophil O (1863–1918). Carl O emigrerade till USA, där han prästvigdes inom den swedenborgska Nya kyrkan 1891 och blev professor i kyrkohistoria och teologi i Bryn Athyn, Pennsylvania, 1898. Han publicerade flera avhandlingar om Emanuel Swedenborg och bedrev 1895 och 1910 forskningar i Sverige om denne. Från honom härstammar en talrik amerikansk släktgren. – Äldre bror till honom var fabrikören Willgodt Theophil O (O 2), vars räknemaskinsfabrik i S:t Petersburg efter hans död övertogs av sonen Alexander Hjalmar O (1873–1918) och svärsonen Karl Siewert, ombildades till aktiebolag 1912 med den senare som VD och efter revolutionen 1917 genom kontakt med sysslingarna Wingquist flyttades till Gbg.
Bror till O 2 och Carl O var snörmakaren Hjalmar Mildhog O (1846–1936) i Sthlm. Hjalmar O var far till Nils Hjalmar O (1884–1973). Nils O blev fil dr vid StH på avhandlingen Morphologische und phylogenetische Untersuchungen über die Nephriden der Lamellibranchien (1912) och var från 1904 anställd vid Naturhistoriska riksmuseets evertebratavdelning, där han befordrades till eo assistent 1914, assistent 1915 och museiassistent 1926 samt var professor och föreståndare 1946–49. Han publicerade ett hundratal skrifter och var landets främste molluskforskare. Son till honom var Bengt Arne O (1918–90). Bengt O blev Dr jur i Genua 1944, attaché i UD 1945, beskickningsråd i Warszawa 1959, byråchef i UD 1962, sändebud i Bagdad 1964, i Islamabad 1969 och i Teheran och Kabul 1973, handelspolitisk förhandlare i UD 1978, sändebud i Tunis 1983, styrelseledamot i Sv forskningsinstitutet i Istanbul 1984 och ordförande där 1986.
Författare
H G~m
Sök i Nationella Arkivdatabasen
Källor och litteratur
Källor o litt: Allmänt: Kopia av B Segerstedts ms O:s hist, RA:s bibl; Sv släktkal 1943 (1942); Örnberg, 2 (1886; tr 1885).
Claes O: E Karström, Mariestads sparbank 1821–1921 (1921), s 79; SPG.
Clas Emil O: TU 7:88, KB; A Anjou, Svenske frimurare, 3 (1905).
Clas Harald O: K sjökrigsskolan 1867–1942, 2 (1942); Väd 1983 (1982); Väv. Götaland (1965).
Jonas O: A A Afzelius, Barndomsminnen (Minnen från Västergötland, 1900), s 36; dens, Minnen (1901), s 22, 27 ff o 33 f; C Goldkuhl, Röster som tystnat (1953), s 70; [A Kahl,] Nya kyrkan o dess inflytande på theologiens studium i Sverige, 3 (1852), s 102; H Kylen, Swedenborgs-reformation i Sverige under 1800-talets första decennier? (1910), s 25 o 32; B V:son Lundqvist, Västgöta nation i Uppsala från år 1595, 2 (1947–69); A Norberg, Den kyrkl väckelsen i Skara stift under förra hälften av 1800-talet (1939); Skara hm.
Claes O: Afzelius, a a 1901, s 28; Goldkuhl, a a, s 69-80; Lundqvist, a a, 3 (1976); Skara hm.
Nils Johan Teodor O: E Adelsköld, StH:s matr, 1888-1927 (1978); T Andra;, En recentiors memoarer (Hågk o livsintr, 19, 1938), s 222; I Bolin, Sthlms arbetareinst 50 år 1880-1930 (1930), s 100, 118 o 133; K Bonnevie, Minnetale over professor Teodor O (Det norske videnskaps-akademi i Oslo. Årbok 1929); O C[arlgre]n, Nils Johan Teodor O (Sv uppslagsbok, 21, 2. uppl, 1952); E W Dahlgren, VA. Personförteckmar 1739–1915 (1951); T F[lensburg], Nils Johan Teodor O (SMoK 5, 1949); O Gertz, Linnéstudier (1935); dens, K fysiografiska sällsk i Lund 1772–1940 (1940); A Hirsch, Minnen som dröjt kvar (1953), s 289-96; N v Hofsten, Nils Johan Teodor O (VAÅ 1929, 1929); L A Jägerskiöld, Från Sudan o Sinai (1903), s 5; dens, Results of the Swedish zoological expedition to Egypt and the White Nile 1901, 1 (1904), s IV; dens, Gustaf Kolthoff (Hågk o livsintr, 19, 1938), s 68; G Kolthoff, Till Spetsbergen o nordöstra Grönland år 1900 (1901), s 2 o 12; S Leander, Under arbetareinst:ets tak 1880–1955 (1955), s 148 o 151; dens, Från Anton Nyström till Vi som vet mest (1965), s 175 o 182 f; H Lundgren, Uppsalaminnen från sekelskiftet (Hågk o livsintr, 18, 1937), s 322; Nils Johan Teodor O (Journal of parasitology, 16, 1929–30); I Norberg, Promenader med domprosten Torén (Hågk o livsintr, 18, 1937), s 285; E-k NfordenskiöIJd, Nils Johan Teodor O (NF, 3. uppl, 15, 1931); O Rabenius, Kring drottning Kristinas klocka (1942); C Skottsberg, VA. Personförteckn:ar 1916–55 (1957); A H Uggla, Från åttiotalet till första världskriget (Uppsalastudenten genom tiderna, 1950), s 244; Väd 1927 (1926); Omberg, 7 (1891), s 52.
Per Hemming O: Afzelius, a a 1901, s 28; Kahl, a a; K E Karlsson, En "landahlsläsare" (Julhälsn:ar till församl:arna från präster i Skara stift, 1913), s 166 f; Kylen, a a, s 32; T Larsson, Reformen i brännvinslagsfiftmen 1853–54 (1945); Lundqvist, a a, 3; Norberg, a a; Skara hm; P Sondén, Biskop Anders Fredrik Beckman (1931).
Herrbed Jonas Sannfrid O: TU 7:88, KB; Skara hm.
Herman Johan Emanuel O: U D[alén], Herman Johan Emanuel O (SMoK 5, 1949); S Fredholm, Kvinnliga pionjärer inom sv folkhögskola (Sv folkhögskola under 75 år, 1943), s 222 f; S Grauers, Anna Sandström 1854–1931 (1961); E I[ngers], Herman Johan Emanuel O (NF, 3. uppl, 15, 1931); dens, Den sv folkhögskolan 1868–1900 (Sv folkhögskola under 75 år, 1943), s 59, 116, 129, 135 f o 144–154; A Nordgren, In memoriam. Herman O (Tidskr för sv folkhögskolan 1932); W N[orlind] o E B[erli]ng, Herman Johan Emanuel O (Sv uppslagsbok, 21,2. uppl, 1952); K Ohlsson, Om folkhögskolearkiv (Arkiwetensk studier, 4, 1968); Sv folkhögskolan 1868–1918 (1921); Väd 1931 (1930).
Einar Herman Sanfrid O: Einar O (SvD 6 sept 1972); H Hansson, Einar O in memoriam (SvD 7 sept 1972); B H[ildebran]d, Odhner, sv släkt (NF, 3. uppl, 1931); Leander, a a 1965, s 299; T M[ånsson], Einar Herman Sanfrid O (SMoK 5, 1949); Ohlsson, a a; SFL 1951–55 (1959); d:o 1956–60 (1963); d:o 1961–65 (1968); d:o 1966–70 (1975); d:o 1971–75 (1981); Sv folkhögskolan 1868-1918 (1921); Väv. Svealandsdelen (1947).
Britt Kerstin O: Britt O (DN löjan 1957); Britt O död (SvD löjan 1957); E Lpljegren], Britt Kerstin O (SKL 4, 1961).
Theophil Dynamiel O: Bromanderska saml, vol 47, Värmlandsarkiv, Karlstad; Ekstrand.
Carl August Theophil O: O R Landelius' utlandssv saml: USA, SBL:s dep i RA; M B Block, The New Church in the New World (1932); Kylen, a a, s II o 47; T M[ånsson], Carl August Theophilus O (SMoK 5, 1949); C Odhner Sig-stedt, The Swedenborg Epic (1952).
Alexander Hjalmar O: O R Landelius' utlandssv saml: Ryssland, SBL:s dep i RA; A Attman, Gbg 1913–62 (Gbgs stadsfullm 1863–1962, 1:2, 1963); dens, De sv företagen o den ryska marknaden (Sverige o Petersburg, 1989), s 137 f; K Siewert, Der Beginn der O-Arbeit in Schweden (Die Original-O Zeitung 1928, nr 4); H Wassén, 0:s hist (1945), s 42 o 46–51 (engelsk övers The Odhner history, 1951).
Hjalmar Mildhog O: Hjalmar Mildhog O död (SvD 2 sept 1936).
Nils Hjalmar O: J G Andersson, Den gula jordens barn (1932), s 172 f; F Bryk, Nils O 60 år (SvD 5 dec 1944); dens, Nils O 70 år (SvD 5 dec 1954); Dahlgren, a a; T F Pensburg], Nils Hjalmar O (SMoK 5, 1949); T G[islén], Nils Hjalmar O (Sv uppslagsbok, 21, 2. uppl, 1952); B Hubendick, Nils O död (DN 29 juni 1973); Y Löwegren, Naturaliekabinett i Sverige under 1700-talet (1952); dens, Naturaliesaml:ar o naturhist undervisning vid läroverken (ÅSU 132, 1974); Nils O (SvD 28 juni 1973); Skottsberg, a a; Väd 1953 (1953); Väv. Stor-Sthlm, 2. uppl (1962).
Bengt Arne O: Bengt O (SvD 8 dec o DN 9 dec 1990): Väd 1989 (1988); Väv. Norrland. Supplement. Register, 2. uppl (1968).
Hänvisa till den här artikeln
Bäst är förstås om man kan göra en hänvisning till den tryckta versionen. Om man vill hänvisa till webbversionen måste man göra en länk till aktuell sida så att det är tydligt att det är webbversionen man hänvisar till.
Ett exempel på en hänvisning till denna artikeln är:
Odhner, släkt, https://sok.riksarkivet.se/sbl/artikel/7645, Svenskt biografiskt lexikon (art av H G~m), hämtad 2024-08-31.
Du kan också hänvisa till den här artikeln med hjälp av dess unika URN-nummer som är: urn:sbl:7645
URN står för Uniform Resource Name och är en logisk identifierare för denna artikel, till skillnad från dess länk, som är en fysisk identifierare.
Det betyder att en hänvisning till artikelns URN alltid kommer att vara giltig, oavsett framtida förändringar av denna webbsida.
En sådan hänvisning kan se ut på följande sätt:
Odhner, släkt, urn:sbl:7645, Svenskt biografiskt lexikon (art av H G~m), hämtad 2024-08-31.